MÉRTÉKEK, PÉNZEK
Acervus: 1. gabonaasztag, amely tájanként változó mennyiségű kalangyából, kepéből, illetve keresztből állott, 2. szénakazal.
Átalag: kishordó, vidékenként változó űrtartalommal.
Aureus: aranyforint. Állandó értékű pénz, az 1520-as években 1,20 magyar forintot ért, majd a magyar forint romlásával egyre többet (a XVI. század második felében 1,50-et, a XVII. század végén 4,80-at).
Cadus: kád, vidékenként változó űrtartalommal.
Centenarius, Zentner: mázsa, magyar mázsa. Súlymérték. A XVI. századi magyar mázsa 58,92906 kg. súlyú volt.
Coretum: korec. Űrmérték gabona mérésére. Legelterjedtebb korecnek a 73 literes murányi tekinthetö.
Cruciferus: krajcár, a rajnai forint 1/60-a. L. florenus Rhenensis.
Cubulus: köböl. Űrmérték bor mérésére. Legelterjedtebb a budai borköböl volt, 8,484 literes űrtartalommal. A kanizsai uradalom területén 16 pintes borköblöt használtak (budai pinttel : 27,1504 liter), Eger vártartományában az egrit (23,452 liter), Borsod környékén talán a miskolcit (16,968 liter), Csábrág uradalmában a 16 iccés kassait (13,5744 liter).
Cubulus, cubulus Cassoviensis, cubulus Pelsewcziensis, cubulus Posoniensis, cubulus Samariensis, cubulus Symandiensis, bécsi köböl: köböl, űrmérték gabona mérésére. A gabonát elsősorban Magyarország keleti felében mérték köböllel. A kassai köböl volt a legelterjedtebb (83 literes, a XVII. század végén 125,06 literes űrtartalommal), ezt használták az ecsedi uradalomban is (1672). Az alföldi gabona-köblök (debreceni, bihari) azonosak voltak vele ; föltehetőleg a közelebbről nem ismert simándi is. A szendrői uradalomban (1570) egy 166 literes (pelsöci), Borsod vidékén egy 118 literes (miskolci), a Szepességben egy 42 — 48 literes (szepesi) köböl volt használatos, Tokaj uradalmában, legalábbis Keresztúron (1581) egy 66,4 literes.
A Nyugat-Dunántúlon a 83,178 literes köszegi köböl terjedt el, Léka vár-tartományában (1608) a bécsi (ez valószínűleg azonos az utóbbival, hiszen a köszegi köböl is alsó-ausztriai eredetű). A pozsonyi és a samarjai köböl valószínűleg a pozsonyi mérövel azonos. L. metreta.
Cumulus foeni: szénakazal. A XVI. század végéről származó szentmiklósi adat szerint 2 teherszekérre lehetett felrakni.
Denarius, denarius Hungarus, nummus, nummus Hungaricus, pénz: magyar dénár. A magyar forint 1/100-át érö pénz, a XVI—XVII. század legelterjedtebb magyar váltópénze. Az állandó értékű aranyforinthoz való viszonyára 1. még : aureus.
Currus foeni: szekér széna. A kaszáló területmértékéül szolgált. Az 1 szekér szénát termő rétet a XVIII. században általában az 1 kaszás (1 holdas) réttel tekintették egyenlő területűnek.
Ember kaszáló rét, 1. falcastrum.
Falcastrum, falcatura, kaszaalja rét, emberkaszáló rét, protein unius falcastri: egy kaszás rét. A kaszáló területmértékéül szolgált. Olyan terjedelmű rét volt, amelyet egy ember egy nap alatt lekaszálhatott. A XVIII. században az 1 kaszás rétet általában 1 holddal tekintették egyenlő területűnek.
Ferton: fertó. Súlymérték. A XV. században kötelezővé tett budai márkasúly 1/4-ét nevezték így (61,38444 g).
Fesslen: Fässlein, kis hordó, bödön, vidékenként változó űrtartalommal.
Florenus, florenus Hungaricalis, ung. Gulden: forint, magyar forint, a dénár 100-szorosa. Az állandó értékű aranyforinthoz való viszonyát 1. aureus alatt.
Florenus Rhenensis, Gulden: rajnai forint, rénes forint, a krajcár 60-szorosa. A XVII. század közepéig 0,80, majd 1,00, 1,20 magyar forintot ért.
Fossor, vinea unius fossoris, kapaalja: egy kapás szőlő. A szőlő területmértékéül szolgált. Eredetileg az 1 kapás által 1 nap alatt megkapálható szőlőföld. A XVIII. században általában 94 négy szögöllel tekintették egyforma területűnek. 
Gelima: kalangya. Az aratás után összehordott, kicséplésre váró gabonának egy-egy helységben meghatározott, de helységenként (máskor csak tájanként) változó mennyisége. Rendszerint 26—32 kévéből rakták össze. Általában a crux (kereszt) kétszerese és a capetia (kepe) fele volt.
Grossus: garas. A rajnai forint 1/5-ét, a krajcár 3-szorosát érő pénz. A XVIII. század közepéig 4, majd 5,6 magyar dénárral volt egyenlő értékű.
Idria, hidria, hydrea: veder. Űrmérték bor mérésére. Legelterjedtebb a 32 budai pintes (54,30 literes) veder volt. Felsőlendva uradalmában (1593), úgy látszik, 20 budai pintes (33,938 literes) vedret használtak.
Imperialis: (birodalmi) tallér. Az 1520-as években 1,25 magyar forintot ért, a század végén 1, a XVII. század közepén 1,80, a XVII. század végén 2,10 magyar forintot.
Iugerum, iuger: hold. Területmérték. Eredetileg az egy nap alatt felszántható területet értették rajta. Nagysága vidékenként változó volt ; a XVI—XVII. században legáltalánosabban a 864 négyszögöles királyi hold terjedt el. lugerum maiusnak talán a 960 négyszögöl területű nagy holdat hívták.
Iusta, media: icce. Űrmérték bor mérésére. Legismertebb a 0,8484 literes budai icce volt. A. szentmiklósi uradalom területén inkább az 1,2726 literes nagy magyar boriccét használták. Az ecsedi uradalomban (1614) az iccét iustanak nevezték és határozottan megkülönböztették a mediától. Medián így ezen a területen valószínűleg a messzelyt (az icce felét) kell értenünk (0,4242 liter).
Kapaalja, kapás szőlő, 1. fossor.
Kasza, kaszás rét, 1. falcastrum.
Kila. Űrmérték gabona mérésére. A Nógrád megyei kila azonos volt a pozsonyi mérővel (46,8975 liter). Valószínűleg ezt használták a palotai uradalom területén is (közelében a hasonló értékű kapornaki mérő és a 77,329 literes pápai mérő volt ismert). 
Kita, kyta. A mai népnyelv a fonásra előkészített, fejbecsavart és koszorúba kötött kendert hívja kitának. 1 kita : 16—22 „fű” (fejbecsavart csomó). .
Lapis salis, sal lapideus, sal regalis, sal: kősó, só. Az erdélyi bányákban vágott „kősók”
a XVI. század elején 19—33 font (10—20 kg. körüli) súlyúak voltak.
Libra, fonto: font. Súlymérték. A XVI. századtól egyre inkább a bécsi font használata
vált általánossá, ez 0,56 kg. volt.
Ligatura, fasciculus: csomó. Fonásra előkészített, fejbecsavart kender- vagy lencsomó. Loto: lat. Súlymérték. A font 1/32 része, bécsi fonttal számítva 17,5 g.
Marcha: márka. Súlymérték elsősorban ezüst, azután viasz stb. mérésére. A XV. században általánosan kötelezővé tett budai márka súlya 245,53779 g volt. Érték-jelölésre is használták.
Mensura: mérték. A legkülönbözőbb mértékekre alkalmazott általános kifejezés. Mér/öld, 1. milliare.
Metreta, metreta tritici, metreta Karponensis, metreta Posoniensis, metreta Tyrnaviensis, Metze: mérő. Űrmérték gabona mérésére. A nyugati országfél legelterjedtebb gabonamértéke a pozsonyi mérő volt, 65,53 literes űrtartalommal. Valószínűleg a török alól felszabadult Alföldön is ezt használták. A nagyszombati mérő (metreta Tyrnaviensis) 31,265 literes volt, a csejtei 46,8975 literes, a korponait nem ismerjük. Felsőlendva vártartományában, úgy látszik, a kőszegi köböl 1/16-át nevezték mérőnek, ami 5,198 liternek felelne meg. A Nyugat-Dunántúlon a kapornaki (46,8975 literes) és a pápai (77,329 literes) mérő is használatos volt.
Milliare, Meile, deutsche Meil: mérföld. Hosszmérték. A magyar mérföld 8353,6 méteres volt, osztrák területen 7585,94 méteres mérföldet használtak.
Mut, muto. Űrmérték gabona mérésére. Pozsonyban a XVI. században általánosan 32 mérős (2000,96 literes) mutet használtak. Csejtén azonban (1568) 30 mérősnek tekintették (8 mut = 240 mérő), 1 mut tehát ott 1875,90 literes, csejtei mérővel számítva 1406,925 literes volt.
Obolus, obulus: a magyar dénár felét érő pénz. L. denarius.
Orgia: öl. Térfogatmérték széna, kő, fa stb. mérésére. 1 öl fa 2 x 2 X 1 méteres térfogatú volt.
Petia: röf. Szövetmérték. A Magyarországon elterjedt osztrák röf 77,8 cm-es volt. 
Pinta, Maasz: pint. Űrmérték bor, méz stb. mérésére. Az icce kétszerese, a leginkább elterjedt budai iccét számítva 1,6969 liter űrtartalmú.
Poltura: általában a magyar dénár felét érő aprópénz. L. denarius.
Quartale: fertály. Űrmérték bor, méz, vaj, olaj, paprika stb. mérésére. Vagy az icce, vagy a pint negyede, azaz 0,2121, illetve 0,4242 liter.
Quartale, quartale Budense, fertale, szebellébi fertály, szapu, véka: fertály. Űrmérték gabona mérésére. Általában a gabonamérő vagy a gabonaköböl negyede. A Nyugat-Dunántúlon bizonyára a kőszegi köbölé (tehát 20,7945 liter), Borsod kör-nyékén a miskolci köbölé (29,5 liter), a váci püspökség egyes birtokain az ismeretlen nagyságú korponai mérőé. Másutt a fertály a kassai köböl negyedrésze lehet (20,75 liter). Valószínűleg ehhez áll közel a közelebbröl nem ismert budai quartale is.
A csábrági uradalomban használatos quartale (1558), valamint a szebellébi fertály (váci uradalom, 1578) a lévai (84,354 literes) vagy a párkányi (70,3465 literes) quartaléval lehet azonos.
Quartale: szőlőterületmérték, kétségkívül az oktál kétszerese (= 400 -öl?) Buda szőlőskertjei (2252 telek) 1713-ban 4651 quartalét és 6 octualét tettek ki. 
Sal, sal lapideus, sal regalis, 1. lapis salis.
Sextarius: messzely, félicce. Űrmérték bor mérésére. Budai iccével számítva 0,4242 liter, a szentmiklósi uradalom területén inkább 0,6263 liter.
Stadium. Eredetileg ókori görög hosszmérték : 600 láb, magyar lábakkal számítva 189,6 m.
Tinna, német cseber, soproni cseber: cseber. Űrmérték bor mérésére. A legismertebb cseber a 50 budai iccés, azaz 42,42 literes űrtartalmú, de több más is használatban volt (pl. Zemplén megye területén egy 50,904 literes és egy 88,2336 literes, Borsodban egy 53,53 literes cseber). A német cseber és a soproni cseber űrtartalmát nem ismerjük. Németföldi eredetű bormértékeink közül a bécsi Eimer a legismertebb : 54,30 liter.
Tonlen: Tonnlein, kishordó, bödön, vidékenként változó űrtartalommal.
Tung: kis kád, hordó, puttony, vidékenként változó űrtartalommal.
Ulna: sing. Kb. 64 cm-esnek számítható hosszmérték.
Uncia. Súlymérték. 2 lat, a font 1/16-része, bécsi fonttal számítva: 35 g.
Urna, urna Posoniensis: akó. Űrmérték bor mérésére. A legáltalánosabban elterjedt a budai akó volt. 54,30 literes űrtartalommal. A pozsonyi (urna Posoniensis) feltehetőleg azonos volt vele. Bereg megye területén leginkább egy 59,388 literes akót használtak.
Vándol, vendel: bödön. Zsír- vagy vajtartó edény, vidékenként változó űrtartalommal.
Vanna, Wanne: kád, vidékenként változó űrtartalommal.
Vas (latin), Kufe, Kuffe : hordó-űrmérték bor mérésére. Legáltalánosabban elterjedt a gönci (kassai, egri) hordó volt, 407,232 literes, és mellette a tokaji, 271,488literes űrtartalommal. (Ismerünk azonban egy 339,36 literes gönci hordót is, amelyet 1640-ben a tokaji uradalomban használtak.) Az ecsedi uradalom területén a XVII. században gönci hordót, a szentmiklósiban tokajit említenek. Eger vár-tartományban (1558) egy 32 borköblös (egri köböllel: 814,464 literes), a szitnyai uradalom területén (1602) egy 6 akós (325,80 literes) hordó is használatban volt. A szendrői uradalomban (1570) a félhordót (1. vas medium) ugyancsak vas-nak mondták.
Vas medium, vasculum: félhordó. Űrmérték bor mérésére. A legáltalánosabban elterjedt gönci (kassai, egri) félhordó 203,616 literes űrtartalmú volt. Kétségkívül ezt használták az ecsedi uradalomban is (göncifél, 1614). Tokaj vártartományában (1640) 169,68 literes gönci félhordót említenek, Egerben (1558) valószínűleg 407,232 literest is használtak.
Vassas. A szó jelentése ismeretlen, talán a magyar vasas-sal azonos. A palotai uradalom urbáriuma (1578) 3 kilával (valószínűleg 140,6925 literrel) veszi egyértékűnek. Ha nem űrmérték volt, akkor gabona, takarmány tárolására, szállítására szolgált. (Vasasszekér?)
Vég. Kelme fajtánként erősen változó (20—40 méteres) szövetmérték.
Véka. Űrmérték gabona mérésére. A szentmiklósi uradalomban valószínűleg 31,265 literes vékát használtak (a XVII. században).
Viennensis, bécs: bécsi dénár. A XVI. század második felében a magyar dénár 1/6-át érő pénz. L. denarius.
Wanne, 1. vanna.
Zentner, 1. centenarius.

Átszámítási viszonyszámok:
4 magyar forint = 5 renes frt.
1 magyar forint = 75 kr = 100 denár
1 renes = 60 kr
1 tallér = 70 kr
1 magyar forint = 1 tallér 5 kr
3 tallér = fl 2 d 80
1 tallér = 93 1/3 denár